Valóban szükségünk van annyi aranyra, amennyit kitermelünk? Tanultunk-e a nagybányai vegyianyag-katasztrófából? - teszi fel a kérdést az utajovobe.eu portál. A 15 éve történt tiszai ciánszennyezés az arany kitermelés eredményeként következett be, amikor 25 méteres szakaszon szakadt át a zagytározó gátja.
Aranyat többféle eljárással lehet bányászni. Nagybányán cianidos technológiát alkalmaztak, ez azt jelenti, hogy az aranyat cián segítségével nyerték ki az ércbõl. A folyamat során viszont visszamarad egy olyan zagy, amely ciánt, nehézfémeket és méreganyagokat tartalmaz. Problémás, hogy ez a maradék nem veszít az idõk során toxikusságából. A gond az, amikor a cianidot nem nyerik vissza, hanem ott hagyják a zagytározókban. Simon Gergely vegyianyag-szakértõ szerint ez egy idõzített bomba, ami magától sosem fog eltûnni, ezért ez a nyílt tározós cianidos kitermelési forma teljes mértékben elfogadhatatlan. Ez a szennyezõanyag sosem fog lebomlani.
A vegyianyag-szakértõ szerint az ember több szempontból felelõs a bekövetkezett katasztrófákért. A tiszai ciánszenynyezés kapcsán felmerül a tározó nem megfelelõ kialakítása, valamint az extrém esõzés szerepe is. Az is kérdés, hogy a nagy esõzések a klímaváltozás hozadékának tekinthetõk-e. Simon Gergely azt mondta, hogy a probléma fõleg abban áll, hogy olyan eljárásokat használunk, amelyeket nem tudunk kellõképpen kontrollálni. Benkõ Dániel geológus hozzátette, hogy minden ilyen üzem tervezésekor mérlegelik a különféle természeti események kockázatát. Ha ezeknek a kockázatát alábecsülik, az egy tervezési hiba és ebben az esetben emberi mulasztásról van szó. Léteznek olyan technológiák, melyekkel viszonylag jól lehet szigetelni a tározók alját. Pár évtizede még nem volt szokás ez a fajta szigetelés, amely megakadályozhatta volna a különbözõ szennyezõ anyagok szivárgását is. Simon Gergely nem engedne bizonyos típusú szennyezõanyagok olyan nyílt tározókba való kibocsátását, amelyeket folyó mentén, vagy a védett természeti értékek mellé létesítenek. Arra mutat rá, hogy ebben a kérdésben sok jogszabálybeli hiba és hiányosság van, és mivel ezeket nem próbálják meg orvosolni, továbbra sem tanultunk a bekövetkezett katasztrófákból.
Március 11-én az OzoneNetwork tévé Egyenlítõ címû mûsora a tiszai ciánmérgezéssel is foglalkozott. Simon Gergely, a Greenpeace vegyianyag-szakértõje és Benkõ Dániel, a WWF Magyarország geológusának beszélgetését az alábbi címen érhetik el: http://videa.hu /videok/nagyvilag/2015.03.11.-vegyianyag-katasztrofak-x3WMg4RtLhlk75Oi
Bányavidéki Új Szó
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Helló Egy nemzetközi pénzügyi intézmény (...)
adj fel hirdetést
VÉLEMÉNYEK, cikk kommentek