A Román Labdarúgó-szövetség (FRF) több vezető tisztségviselője mellett Răzvan Burleanu elnök is ott volt szerdán a csíkszeredai stadionban a hagyományteremtő szándékkal megrendezett Románia–Magyarország (0–2) U15-ös válogatott mérkőzésen.
A román futball első embere, a 2014 óta hivatalban lévő, áprilisban újraválasztott 33 éves moldvai sportvezető a találkozó után készséggel adott interjút a Nemzeti Sportnak.
– Milyen üzenetet hordozott a székelyföldi román–magyar utánpótlás-válogatott mérkőzés?
– A csíkszeredai futballesemény három célt szolgált. Egyrészt szerettük volna megteremteni a lehetőségét annak, hogy lássák mindkét országban a Miercurea Ciucban, vagyis Csíkszeredában zajló munkát. Amit az utánpótlás-nevelés terén tesz az itteni Székelyföld Labdarúgó Akadémia, a román futballszövetség szemében modellértékű. Másodsorban a román és a magyar nemzeti csapat találkozásával szimbolikusan is jelét kívántuk adni az egységnek, az egymásra utaltságnak. Harmadrészt szakmailag hasznos volt, hogy edzőink megnézzék, kipróbálják a tehetséges fiatalokat, akik közül többen most léptek pályára először a válogatottban.
– Mit ért azon, hogy mintát jelent a csíkszeredai utánpótlásképzés?
– Annak tekinthető a pályán elért eredményei, a munka látható gyümölcsei alapján – ez a szempont szövetségünk számára különösen fontos, már csak azért is, mert a futballklub játékosaiból válogathatnak Románia különböző korosztályos csapatai. Egyezik az itteniek felfogása a miénkkel abban is, hogy a labdarúgást nem önmagában, hanem társadalmi jelenségként kezelik, a környékbeli településekre is erősen támaszkodva. Amikor az FK Csíkszeredáról beszélünk, nemcsak a román harmadosztályban szereplő felnőttcsapatra gondolunk és nem is csupán a román válogatottakat is kiszolgáló, igen eredményes helyi utánpótláscsapatokra, hanem a Magyar Labdarúgó-szövetség figyelmére is. Egyedülálló, hogy egy egyesület két válogatottnak is ad fiatal labdarúgókat.
– Nem sérti ez a román szövetség érdekeit? A románok ellen pályára lépő U15-ös magyar válogatott két székelyföldi tagja futballozhatott volna az ellenfélnél is.
– Erre azt mondom, a csíkszeredai akadémia két másik futballistája viszont a román oldalon játszott.
– Vagyis azt állítja, a román futballszövetség nem veszít a rendszerrel?
– Minden kettős állampolgárságú játékosnak joga van döntenie arról, hogy melyik válogatottban szeretne szerepelni.
– Az akadémiának mégis kimondott célja, hogy a magyar válogatottakat segítse tehetségekkel.
– Pontosan. Feltételezem hát, hogy inkább a magyar szövetség sajnálja, nem pedig a román, ha valaki a másik csapatban köt ki.
– Akárhogy is nézzük, ha egy kiemelkedő székelyföldi tehetség a magyar válogatott mellett dönt, a román válogatott veszít egy potenciális erősséget.
– Így van. Éppen ezért azon dolgozunk a szövetségnél, hogy meggyőzzük a fiatalokat, a román válogatottat válasszák. Bár nincsenek hozzá mérhető anyagi lehetőségeink, a román szövetség keretein belül néhány éve hasonló kezdeményezésbe fogtunk, mint amilyen a magyar államé Csíkszeredában és környékén. Szeretnénk tudatosan becserkészni a diaszpórában élő román futballistákat. Két hónapja futtattunk egy ellenőrzést, amely során kiderült, ha valamennyi korosztályos női és férfi román csapatot nézzük, összesen hatvanhat határon túl élő román állampolgár erősíti válogatottjainkat.
– Milyennek látja a magyar–román futballkapcsolatokat?
– Az elmúlt négy évről, elnöki időszakomról beszélhetek. Amikor kétezertizennégyben munkába álltam, első külföldi hivatalos utam Budapestre vezetett. Részben azért, hogy erős üzenetet adhassunk az egységről, részben pedig a Magyar Labdarúgó-szövetség és Csányi Sándor elnök iránti tiszteletből, akivel egyébként intézményi és személyes szinten is nagyszerű viszonyt ápolok.
– Miben mutatkozott meg az együttműködés?
– Korábban számos feszültség, erőszak terhelte a két ország labdarúgó-érintkezéseit, ezen változtatni akartunk. Először a kétezertizenhatos Európa-bajnoki selejtező kapcsán igyekeztünk – a két állam és a két szövetség szándékainak megfelelően – más szintre emelni a kapcsolatot, azon fáradozva, hogy visszaszorítsuk az ultramozgalmat, a huliganizmust, a stadionokban előforduló erőszakos cselekményeket, a verbális sértéseket és különösen a fizikai bántalmazást. Akár Bukarestben, akár Budapesten játszott addig egymással a két válogatott, a botrány szinte sohasem maradt el – mi ezzel szakítani akartunk.
– Mégis előfordulnak ma is magyarellenes rigmusok a román stadionokban, kiváltképp az élvonalbeli Sepsi mérkőzésein. Mit tesznek a probléma kezeléséért?
– Egyetlen lehetőségünk, hogy büntetést szabunk ki az ilyen megnyilvánulások után. Hosszú távon persze a megelőzés lenne a megoldás, az efféle viselkedés visszaszorítására azonban évekre van szükség, hiszen mélyen gyökerező társadalmi jelenségről beszélünk. Mindannyian felelősek vagyunk érte és mindannyian tehetünk érte, hogy a társadalomban és a futballban ne legyen elfogadható gyűlöletet szítani.
– Az egykori Steauából lett FCSB finanszírozója, Gigi Becali néhány hónapja azt mondta, utalva Románia Erdéllyel történő ezerkilencszáztizennyolcas egyesítésének évfordulójára: „A magyarok kétségbeesetten bajnokok akarnak lenni Románia centenáriumán. Hogyan lehetne a CFR bajnok Románia centenáriumi évében?" Vasárnap, az utolsó fordulóban dől el a román bajnoki cím sorsa, a kolozsvári CFR vezet, mögötte egy ponttal az FCSB. Ennek tükrében miként értékeli a bukaresti futballvezér megnyilvánulását?
– Ebben az országban hozzászoktattak ahhoz, hogy időről időre Gigi Becali nyilatkozatait kell kommentálnom. A bajnokság nincs lefutva, a hétvégén dől el, a CFR vagy az FCSB nyeri-e meg. Ami a CFR-t illeti, száz százalékban román futballklubról van szó. A román bajnokságban játszik, a tulajdonosi köre is száz százalékban román. A centenáriumnak pedig semmi köze a sportteljesítményhez. A legjobb csapat győz, ilyen egyszerű.
– Miben segítheti egymást a jövőben a román és a magyar futball?
– Példaként tekintünk arra, ahogyan a magyar kormány elérte a törvényi háttér megváltoztatásával a sport, kiváltképp a labdarúgás kiemelt támogatását. A román futballszövetség számára ez megkülönböztetett cél, valahányszor tárgyalunk a kormánnyal, figyelmébe ajánljuk a magyar modellt. Tudjuk, hosszú ez az út. Bizonyos módosításokat már sikerült megvalósítani a törvénykezésben, és örülünk annak, hogy a román kormány fontosnak tartja a stadionberuházásokat vidéken és Bukarestben egyaránt. A főváros fokozott figyelmet érdemel, hiszen az Arena Nationala négy mérkőzésnek is helyszínt ad a kétezerhúszas Európa-bajnokságon.
– Végül engedjen meg egy személyes jellegű kérdést: igaz, hogy néhány szót beszél magyarul?
– Bár szülővárosom, Foksány környékén élnek moldvai csángók, én nem értek magyarul. Egy dalt viszont megtanultam: Az a szép, az a szép, akinek a szeme kék...
Az FK Csíkszeredánál úgy tartják számon, övék a legrégebben alapított, jelenleg is működő erdélyi futballklub. Ennek bizonyítékaként ki is tették a stadionépület falára a Csíkszereda című napilap 1904. június 26-i számából kivágott hírt: „Nagy érdeklődés mellett alakult meg városunkban e hó 19-én vasárnap a csíkszeredai foot-ball klub. Kőszeghy László, a kiváló atléta elnöklete mellett városunk ifjúsága úgyszólván teljes számban gyűlt össze s nagy lelkesedéssel határozta el a testedző és szórakoztató sportok legérdekesebbjére, a labdarúgásra való egyesülést."
Fontos tisztázni, hogy bár a régió utánpótlását összefogó csíkszeredai Székelyföld Labdarúgó Akadémia játékosai túlnyomó többségükben magyarok, nem mindegyikük lehet magyar utánpótlás-válogatott, még magyar állampolgársággal sem. A Nemzetközi Labdarúgó-szövetség (FIFA) alapszabályának vonatkozó részlete – a Magyar Labdarúgó-szövetség által rendelkezésünkre bocsátott fordításban – a következőképpen szól.
„Egy játékos, aki jogosult egynél több szövetséget képviselni állampolgársága alapján, az egyik ilyen szövetség nevében csak akkor játszhat nemzetközi mérkőzésen, ha amellett, hogy rendelkezik a megfelelő állampolgársággal, teljesíti legalább az alábbi feltételek egyikét:
a.) a megfelelő szövetség területén született
b.) biológiai anyja vagy apja a megfelelő szövetség területén született
c.) nagyanyja vagy nagyapja a megfelelő szövetség területén született
d.) legalább két éve folyamatosan a megfelelő szövetség területén él"
A mai erdélyi fiatal tehetségek esetében nem csupán futballszakmai, hanem történészi és földrajzi kérdés is, hogy eleget tesznek-e a feltételeknek. Leegyszerűsítve: azoknak van esélyük a magyar válogatottban játszaniuk, akiknek a szülei, de gyakorlatban inkább a nagyszülei az Észak-Erdélyt Magyarországhoz visszacsatoló második bécsi döntés (1940. augusztus 30.) után, de még a román közigazgatás 1945-ös visszatérése előtt születtek, mégpedig olyan településen, amely része volt a visszatért földrajzi sávnak.
Szondy Zoltán, a Székelyföld Labdarúgó Akadémia elnöke elmondta, a különböző korosztályos csapatokból eddig összesen tízen kaptak válogatott meghívót a román, nyolcan a magyar futballszövetségtől.
nemzetisport.hu
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Helló Egy nemzetközi pénzügyi intézmény (...)
adj fel hirdetést
VÉLEMÉNYEK, cikk kommentek