A Berger cukrászda, amit a helybeliek kedvesen Bergerájnak neveztek, az egykori István király Szálló és Vigadó egyik földszinti üzlethelyiségében működött az első világháború végétől a második világháború elejéig és a Nagybányai Festőiskola történetéhez szorosan hozzátartozik, mint egyik első művészkávéház és egyben galéria.
A legelső „állandó képkiállítás hiányában” galériaként is működő kávéház ötlete a Gyöngyösi Gyula fejéből pattant ki, aki 1909-11 között üzemeltette az üzletét, őt követte Berger Lajos, aki igazán híressé tette a vállalkozását és ezzel bekerült művészettörténelembe.
A Szent István Szálló 1912-ben
Mivel a Szálló építésének idején (1905-1910), Thorma János is a városi tanács tagja volt, több indítványa a Festőiskola érdekét is szolgálta, így az István Király Szálló felsővilágítású nagy éttermét is használták alkalmi kiállításokra. Ebben az étteremben törzsasztalok is voltak a művészek számára fenntartva és fennmaradt a 30-as évekből a festők által elfoglalt helyek korabeli vázlata.
A Berger cukrászda évtizedeken keresztül töltötte be a hitelező-forgalmazó-támogató szerepét. Az elszámolás sokszor természetben történt meg a hitelező és festő között, ahogy Sztelek Norbert egyik festményének hátoldalán a ceruzával írott könyvelés tanúsítja: 1 sonka 75 lej, kaptam 5 lejt, pálinka 20 lej, a képért jár még 150 lej.
A művészek törzsasztalai az étteremben, aláírásaikkal
A cukrászdában 1-2 havonta átrendezték a kiállított képeket, nagyon sok festményt értékesítettek, de igen sok meg is maradt. 1940-ben amikor Berger Lajosnak vagyonbejelentést kellett beadnia, 365 képről adott számot.
Mándy Laura kiállítása a Bergerájban, 1931-ben
Egy asztallap a Berger cukrászdából, mint művészettörténeti ritkaság sokáig lappangott, mígnem 1994-ben a Budapesti Történeti Múzeum Fővárosi Képtárába került. A leltári leírása szerint: Fenyőfa lap, 55,2 x79 cm, lealapozva, rajta 16 mezőben 16 nagybányai művész rajza, a hátoldalán kézzel keretezett cédula, rajta az alkotók neve, föntről lefelé, balról jobbra olvasva: „Bacher Rózsi, Váradi, Barta László, Korda Vince, Kmetty János, Schiller, Mundné, Perlrott Csaba, Jándi Dávid, Mund Hugó, Klein, Perlrottné, Delly, Szolnay, Boldizsár, Hoffmann." A rajzok 1924 és 1925 között készültek.
A cukrászda asztallapjáról beszámol Klein József is, amikor Réti István számára, a Nagybánya-könyvhöz szolgáltat részleteket. Bogdán Kálmán is elmesál egy történetet, ahol egyenesen két „fehér asztalra” emlékszik, melyek egyikére kis híján rajzolt valamit ő maga is, ám Berger úr, akit mindenki Lemusnak becézett, lekenyerezte őt egy krémessel, s így szándékától eltántorította.
Művészek rajzai a Berger cukrászda asztalán
Sok találgatásra adott okot a Berger cukrászda pontos helye is. Ellentmondó információk van a birtokunkban, aminek oka egyrészt a levéltári iratokban fellelhető adatok hézagossága, másrészt a pontatlan emlékezés, de minden bizonnyal az üzlethelyiségeket idővel át is számozták, illetve maguk a bérlők is cseréltek, költöztek. Maga Réti így említi könyvében:” Berger Lajosé lehetett a volt István Szálló (épült 1905-ben) baloldali szárnyán; bejárata a főhomlokzat baloldali rizalitjának közepén volt”. Már az évszám se pontos, de a rizaliton is mindössze egy ajtó van, az pedig pont a sarki üzletbe nyílott.
Van azonban egy fénykép, ami 1940-41-ben készült, ami a Berger Lajos utáni tulajdonost ábrázolja, Morán Antalt és személyzetét. A történetet fia, Moran Claude, mesélte el 1996-ban Szűcs György művészettörténésznek, és tőle származik a fénykép is.
Morán Antal által átvett Berger cukrászda, az 1940-es évek eleje
„A zsidótörvények miatt a Nagybánya főterén levő kereskedők kénytelenek átadni üzleteiket, így Berger úrnak is el kellett hagynia a cukrászdát, amelyet versenytárgyalásra írtak ki, és ez alkalommal jut apám a cukrászda birtokába, amelyet korszerűsít. Valószínűleg a régi törzsvendégek javaslatára folytatja Berger úr tradícióját, így eladásra szánt bemutató kiállításokat rendez. Még arra emlékszem, hogy a kávéház nemcsak délutáni találkozóhely volt, hanem ott cserélték, illetve árulták a kis tisztított aranygolyókat, a „kokosokat”. A háború után a Berger úr veje visszaigényelte a cukrászdát.” Innen már ismerjük a történelmet, a háború utáni jegyrendszer és az államosítás véget vetett a Berger cukrászda több évtizedes történetének.
A fényképen jól látszik, hogy a bal rizalittól jobbra (sarki kiszögelés), a két ablakos üzlethelyiségben volt a Morán cukrászda.
A történelmet igen sokszor nemcsak a levéltárak anyagából, hanem egyéni visszaemlékezésekből és családi fényképalbumokból lehet rekonstruálni.
A polgármesteri hivatal szerződése Berger Lajossal, 1929
összeállította: Várady Enikő
megjelent: a Hollósy 100. című installáció keretében, az Új Bergerájban a Főtér Fesztivál 2018 - Nagybányai Magyar Napokon
Az Új Bergeráj és a kiállítások megnyitója a 2017-es Főtér Fesztiválon
A 2017-es kiállítások megnyitója (Mai nagybányai magyar művészek kiállítása az Új Bergerájban, Oláh László Tibor fénykép kiállítása és Pintér Zsolt installációja a Szent István Szálló előterében)
Oláh László Tibor fénykép kiállítása és Pintér Zsolt installációja, Mai és hajdani nagybányaik címmel
Mai nagybányai magyar művészek kiállítása az Új Bergerájban, a Főtér Fesztivál 2018 - Nagybányai Magyar Napokon (a kiállítás szervezője: Várvédő Zsolt)
Székely Szilárd festőművész kiállítása a Szent István Szálló előterében, a 2018-as Főtér Fesztiválon
A Hollósy 100. installáció (Nagybánya.ro) az Új Bergerájban, a 2018-as Főtér Fesztiválon
A két kiállítás megnyitója a Szent István Szálló előtt, a Főtér Fesztivál 2018 - Nagybányai Magyar Napok alkalmával
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Helló Egy nemzetközi pénzügyi intézmény (...)
adj fel hirdetést
VÉLEMÉNYEK, cikk kommentek