Megy az idegek háborúja, a következmény pedig az ukrán államszerkezet föderalizálása lehet – mondja az orosz politikai elemző.
Az orosz haderő krími beavatkozása nyomán kialakult válság diplomáciai rendezését sürgette az ukrán kormányfő. Arszenyij Jacenyuk arra figyelmeztetett, hogy máskülönben a konfliktus „lerombolhatja az egész régió stabilitásának alapjait”. Arról is beszélt, hogy a Krímen kívül, Kelet-Ukrajnában nincsenek orosz egységek, és a krízis csúcspontján már túl vannak. Legalábbis ezt reméli az alapján, hogy orosz kollégája, Dmitrij Medvegyev közölte vele: Moszkvában nem született döntés a katonai bevonulásról.
Olekszandr Turcsinov ideiglenes államfő viszont arról beszélt, hogy tovább nő az orosz haderő létszáma Ukrajna területén, és felszólította Moszkvát az agresszió leállítására. A Krímből érkezett helyszíni jelentések tegnap nem szóltak nagyszabású hadműveletekről, a félsziget stratégiai jelentőségű pontjait azonban már így is az orosz csapatok ellenőrzik. Sajtóhírek szerint tegnap tíz hadihajó tartotta blokád alatt a fekete-tengeri kijáratokat, és a szárazföldi határ orosz oldalán is csapatösszevonásokat figyeltek meg. Több ukrán laktanyát, határőrposztot – például az Oroszországgal kompösszeköttetésben lévő Kercsnél – orosz egységek bénítottak meg, a fekete-tengeri flotta parancsnoka pedig – egy a kijevi védelmi tárcától származó, de hivatalosan nem megerősített értesülés szerint – ultimátumban követelte, hogy a krími ukrán egységek ma hajnali öt, azaz magyar idő szerint négy óráig tegyék le a fegyvert.
Moszkvai elemzők arra hívják fel a figyelmet, hogy a Kremlnek nincs szüksége az eddiginél komolyabb katonai beavatkozásra, céljait e nélkül is el tudja érni. Az ukrán fegyveres erők ugyanis mára meggyengültek, pedig a Moszkovszkij Komszomolec napilap szerint a Szovjetunió szétesése után a felszereltségük alapján még a világ élvonalába tartoztak.
Nem tartja szükségesnek a nagyszabású katonai akciókat Alekszej Muhin, a Politikai Információs Központ moszkvai tanácsadó cég vezérigazgatója sem, aki már a múlt hét közepén megjósolta, hogy a Kreml keményen fog reagálni a kijevi hatalomváltásra. – Most az idegek háborúja folyik – mondta a Népszabadságnak az elemző, aki úgy véli, hogy a fegyveres erők ukrajnai bevetését engedélyező orosz felsőházi döntés célja a lélektani hatás volt, és ezt el is érte, mert az új kijevi vezetés látja, milyen fenyegetéssel kell szembenéznie.
A politológus értelmezése szerint Oroszország „az ukrajnai polgári intézmények önszerveződését ösztönzi”, hogy azok ellen tudjanak állni a „kijevi államcsíny” következményeinek, a szélsőséges nacionalisták nyomásának. Ehhez pedig nincs szükség katonai jelenlétre, elegendő annak lehetőségét fenntartani – jelentette ki Muhin, és hozzátette: Oroszország nem akarja kiszakítani a Krímet Ukrajnából, ám a mostani események következménye az ukrán államszerkezet föderalizálása lehet.
Szergej Lavrov orosz külügyminiszter egy genfi ENSZ-tanácskozáson azzal igyekezett igazolni a krími beavatkozást, hogy értesülései szerint újabb provokációk készülnek a fekete-tengeri flotta ellen, és kizárólag az orosz emberek életének védelmére irányul a felsőházi döntés, amely reményei szerint kijózanítja a szélsőségeseket. A moszkvai érvelés azonban eddig kevés eredményt hozott. Sőt az orosz hadműveleteknek egy újabb, gazdasági következménye is lehet: Csehországban két miniszter is úgy nyilatkozott, hogy ezek után nehezen tudná elképzelni orosz cégek részvételét a temelíni atomerőmű tervezett bővítésében.
(nol.hu)
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Helló Egy nemzetközi pénzügyi intézmény (...)
adj fel hirdetést
VÉLEMÉNYEK, cikk kommentek