Kim Dzsong Un észak-koreai diktátor nyilvánosságból való eltűnése élénken foglalkoztatja a nemzetközi sajtót. A Foreign Policy című angol nyelvű külpolitikai lap három lehetséges forgatókönyvet vázolt fel Észak-Korea lehetséges közeljövőjével kapcsolatban. Kim Dzsong Un hamarosan felbukkan hatalma teljében; hosszabb időn keresztül nem mutatkozik a nyilvánosság előtt; vagy a diktátor meghalt, esetleg képtelen a kormányzásra. Az alábbi elemzésben ezekről a forgatókönyvekről olvashatnak bővebben.
Az elmúlt héten számos pletyka kapott szárnyra Kim Dzsong Un észak-koreai diktátor egészségi állapotáról. Ez korábban sem volt másként: amikor a kommunista államot uraló dinasztia valamelyik tagja hosszabb időre eltűnt a nyilvánosság elől, akkor mindig elkezdődtek a találgatások a nemzetközi sajtóban. A harmincas éveiben járó Kim Dzsong Un több mint két hete nem mutatkozott a nyilvánosság előtt, amely a leghosszabb ilyen periódusnak számít, mióta 2011-ben hatalomra került. A diktátor hiányzott az április 15-ei állami ünnepségekről is, ahol Kim Ir Szen államalapító és örökös elnök emléke előtt tiszteleg a rezsim – kezdi elemzését a Foreignpolicy.com. A cikkben a téma szakértői három lehetséges forgatókönyvet vázolnak fel azzal kapcsolatban, hogy mi fog történni Észak-Koreában a következő hetekben, hónapokban és az milyen hatással lehet a nemzetközi viszonyokra.
A hírek szerint a diktátor egy rosszul sikerült szívműtét következtében visszafordíthatatlan, vegetatív állapotba került. Amennyiben ez nem bizonyul igaznak, akkor Kim Dzsong Un jó eséllyel újra visszatérhet a nyilvánosság elé. Ebben az esetben folytatódhatna Dél-Korea és az Amerikai Egyesült Államok Észak-Korea-politikája. Szöul számára a legfontosabb, hogy folytatódjanak a Korea-közi tárgyalások, míg Washington nem kevesebbet szeretne elérni, mint a Koreai-félsziget nukleáris fegyvermentesítését. Ez utóbbi cél különösen amiatt tűnik elérhetetlennek, hogy Donald Trump elnök jelenleg az újraválasztási kampányával és koronavírus-járvánnyal van elfoglalva, így a korábbi években létrejött csúcstalálkozókhoz hasonló események a közeljövőben biztosan nem várhatóak.
Dél-Koreában azonban stabilizálódott a helyzet: Mun Dzse In elnök eltökélt a két ország viszonyának javításában, legutóbb éppen április 27-én a tanácsadóival konzultálva ismertette, hogy a jelenlegi legfontosabb teendő a Korea-közi kapcsolatok javítása, különösen egy közegészségügyi együttműködés elindítása. Mun elnök azért is gondolkodhat ebben, mert belpolitikai helyzete stabil, Demokrata Párt nevű politikai formációja és szövetségesei 180 helyet birtokolnak a 300-ból az ország egykamarás parlamentjében, a Nemzetgyűlésben (Kukhö).
Dél-Korea eltökéltsége kevésnek bizonyulhat, ugyanis a kommunista rezsim ellen hozott szankciók és vélhetően a határ északi oldalán is tomboló koronavírus ismét erődemonstrációra késztetheti Kim Dzsong Unt, aki a politikai válságok idején előszeretettel kezd rakétatesztekbe és hadgyakorlatokba. A két Korea közötti viszony enyhülésének egyik fontos, visszatérő eleme a határ északi oldalán fekvő, Korea-közi projektnek számító Keszong Ipari Park újraindítása, amely viszont a jelenlegi amerikai- és ENSZ-szankciók miatt nem lehetséges. A feszültség enyhítése érdekében tehát a nemzetközi szereplők, Dél-Korea, az USA, Japán és az ENSZ szoros együttműködésére lenne szükség, ami a koronavírus-pandémia miatti személyes találkozók híján a szokásosnál nehézkesebbnek bizonyulhat.
A második forgatókönyv szerint Kim Dzsong Un hosszabb időre eltűnik a nyilvánosság elől, amely növeli a nemzetközi bizonytalanságot Észak-Korea stabilitásával kapcsolatban. Ennek következményeként megnő a kockázata, hogy egyes szereplők elszámítják magukat, nem kommunikálnak megfelelően, ami szándékolatlanul eszkalálhatja a helyzetet.
Ebben a szituációban a diktátor helyébe léphet Kim Jodzsong, aki a kommunista vezető húga. Életkoráról, csakúgy mint Kim Dzsong Un életkorára csupán feltételezések vannak: a dél-koreai titkosszolgálat adatai szerint 1987-ben született, az Egyesült Államok hivatalosan úgy tudja, hogy 1989-es születésű. Ez utóbbi évszámot onnan ismerheti a nyilvánosság, hogy 2017-ben az USA külügyminisztériuma feketelistára tette a nőt az emberi jogok megsértése miatt. Kim Jodzsong testvéréhez hasonlóan svájci iskolában tanult. A hatalom dinasztikus öröklése Észak-Koreában megszokott, ám az bizonytalanságot okozhat, hogy az erősen patriarchális kommunista párt vezetése mit szólna egy női diktátorhoz.
Ebben a helyzetben a rezsim várhatóan a belföldi eseményekre koncentrálna, ám igyekezne kifelé erőt demonstrálni, folytatva rakéta-tesztjeit – vélik a Foreignpolicy által felkért szakértők. Kim Jodzsong valószínűleg bátyja politikáját követné, a rövid- és közepes hatótávolságú rakéták tesztelésével. Attól függően, hogy a keményvonalas északi katonai vezetők mennyire szólhatnának bele Kim Jodzsong politikai irányvonalába, elképzelhető, hogy komolyabb hadgyakorlatok is elkezdődnének a kommunista államban.
Ezzel lépéshátrányba kerülnének a szövetségesek, ugyanis az Egyesült Államok és Dél-Korea jelenleg csökkentették a hadgyakorlatok számát, a 2019. novemberére tervezett közös, nagyszabású hadgyakorlat el is maradt. Amennyiben északon megindulna egy jelentősebb haderőmozgás, akkor az USA-nak és Dél-Koreának rendeznie kellene katonai viszonyát, amelyet jelenleg a délen állomásozó amerikai csapatok költségének megosztása miatti vita jellemez. A rakétatesztelések megindulása pedig a szintén megromlott Japán-Dél-Korea viszony rendezését teszi szükségessé, mivel a két állam viszonyában a hírszerzési információk zökkenőmentes megosztása okozott gondot a közelmúltban. Miközben a szövetségeseknek felkészültnek kell lenniük, ugyanakkor nem árt az óvatosság sem.
A szakértők által összeállított harmadik forgatókönyv szerint Kim Dzsong Un hatalma biztosan véget ér. Az utódjának személye elsősorban attól függ, hogy Kim Dzsong Un megnevezett-e valakit erre a pozícióra, és ezt bizonyítani is lehet. A rezsim összeomlására jelenleg kevés az esély, mivel a 70 éves kommunista uralom alatt a Kim-család és Észak-Korea politikai, gazdasági és katonai elitjének érdekei szorosan összefonódtak.
Ha nincs megnevezett örökös, és az elit nem mutat feltétlen lojalitást például Kim Jodzsong irányába, akkor elkezdődhet a rivális érdekcsoportok közötti rivalizálás. Jodzsong mellett, származása okán esélyes lehet a vezetői posztra Kim Phjongil, aki az államalapító Kim Ir Szem gyermeke. A férfi diplomataként szolgálta a rezsimet több európai fővárosban, így Prágában és Budapesten is. Kim Phjongil tavaly visszatért visszatért Észak-Koreába megbízatásából. Előfordulhat az is, hogy a hatalmat birtokló Koreai Munkapárt egyik vezető pozícióba került funkcionáriusa tudja maga mögé felsorakoztatni a pártot.
Habár az események igen kaotikusnak is bizonyulhatnak, amelyből kirobbanhat egy észak-koreai politikai válság, Washington, Szöul és Peking sincs felkészülve egy komoly krízis menedzselésére a koronavírus-pandémia árnyékában. A szakértők szerint Kína valószínűleg tiszteletben tartja az észak-koreai elit által a vezető személyéről hozott döntést, közvetlen beavatkozás nem várható. Amennyiben eldurvulna a helyzet, Peking mégis beavatkozhat, hogy megakadályozzon egy humanitárius katasztrófát és az azzal járó, a határai irányába tartó menekültáradatot.
A szakértők kiemelik, hogy Washingtonnak és Szöulnak óvatosan kell eljárnia, és esetleg érdemes lenne részvétet nyilvánítania a Kim-családnak és az észak-koreai népnek a diktátor halála esetén – még akkor is, ha egy ilyen üzenet megfeküdné a gyomrukat. A rezsim egyébként eddig kifejezetten érzékenyen reagált a hasonló, szimbolikus gesztusokra, legyenek azok akár udvariasak vagy ellenségesek. A gesztusok mellett érdemes Washingtonnak megerősítenie az elkötelezettségét a 2018-as Szingapúri megállapodás irányában, amely a kétoldalú kapcsolat új fejezetét jelentené és végrehajtása esetén a Koreai-félsziget atomfegyvermentesítéséhez vezethetne. Dél-Koreának, az USA-hoz hasonlóan gesztusokat kellene tennie a rezsim irányába. Egy nyílt konfrontáció ugyanis nemcsak azt jelentené, hogy a szövetségesek Észak-Koreával kerülnének szembe, hanem a Kína-USA-Dél-Korea közötti egyelőre csak gazdasági konfliktus is katonai dimenzióba léphetne, amelynek beláthatatlanok a következményei.
Egy észak-koreai összeomlás esetén Szöulnak és Washingtonnak be kellene vonni egy esetleges rendezési tervbe Kínát, Japánt és Oroszországot is a konfliktus biztonságos rendezése érdekében. Mindez azonban nem lenne egyszerű: a koronavírus-pandémia mellett ugyanis Kína és az USA jelenleg is kereskedelmi háborút folytat. Emellett Kína eddig kerülte a nagy nyilvánosság előtt zajló, Észak-Koreával kapcsolatos tárgyalásokat Washingtonnal, ám Peking talán nyitottnak mutatkozhat egy kevésbé beharangozott tárgyalássorozaton való részvételre. Ennek azért lenne jelentősége, hogy a felek elkerüljék a kommunikációs problémákból adódó félreértéseket, amelyeknek komoly következményei lehetnek.
Az, hogy pontosan mi történt Kim Dzsong Unnal, ki fog derülni Észak-Korea kommunikációjából. Ennél fontosabb azonban, hogy ezek az események rávilágítanak arra, hogy mennyire fontos a térség stabilitása szempontjából az USA és Dél-Korea együttműködése és cselekvésük koordinálása.
(magyarnemzet.hu)
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Helló Egy nemzetközi pénzügyi intézmény (...)
adj fel hirdetést
VÉLEMÉNYEK, cikk kommentek