„A vívók apostola” és a Magyar Köztársaság elsõ miniszterelnökének a felesége Dr. Bay Béla tehát 1907. február 8-án született Szinérváralján. Sportpályafutását a Szatmári Sport Egyesületnél kezdte 1924-ben. 1927-ben a Budapesti Egyetemi Atlétikai Clubhoz (BEAC) kerül, 1948-ban pedig a Budapesti Haladás vívója lesz. 1933 és 1948 között mindhárom fegyvernemben (tõrvívás, kardvívás, párbajtõrvívás) szerepel az országos versenyeken, illetve képviseli Magyarországot a nemzetközi megmérettetéseken. A válogatott tagjaként részt vesz az 1936-ban és az 1948-ban megtartott nyári olimpiai játékokon. Ez utóbbi esztendõben nem csak sportolóként, hanem a magyar válogatott vezetõjeként is jelen van.
Tõrvívásban csapatával 1933-ban fõiskolai világbajnoki 2. helyezést, 1935-ben Európa-bajnoki 3. helyezést, 1936-ban és 1947-ben pedig egyéni bajnoki helyezést ért el. Kardvívásban 1933-ban fõiskolai világbajnoki 2. helyezést ért el csapatával. Párbajtõrvívásban 1933-ban fõiskolai világbajnoki 2. helyezést ért el csapatával, és négyszer volt magyar bajnok (1935-ben és 1937-ben egyéni bajnokként, 1941-ben és 1944-ben pedig csapatát erõsítve).
1951-ben nevezik ki a magyar válogatott edzõjévé és szövetségi kapitányává (1961-ig, illetve 1968-tól 1976-ig tölti be ezt a tisztséget), egy évre rá pedig felhagy aktív sportolói pályafutásával, és idejét, energiáját a fiatal sportolók felkészítésének szenteli. Bay Bélának nem kis szerepe volt abban, hogy a második világégést követõen a magyar vívósport a világ élvonalába került. Az õ vezetésével a magyar vívók 8 olimpián 18 arany-, 11 ezüst- és 12 bronzérmet, a világbajnokságokon pedig 34 arany-, 41 ezüst- és 33 bronzérmet szereztek.
Vívómesteri oklevelet a SPOTI-ban, azaz a Sporttanárképzõ Intézetben, jogi doktori oklevelet pedig a „Pázmány Péter” Tudományegyetemen szerzett, 1937-ben. 1938-tól tanácstagja, majd késõbb alelnöke lett a Magyar Vívó Szövetségnek. A Testnevelési Fõiskola címzetes docenseként, majd címzetes fõiskolai tanáraként kidolgozta a magyar párbajtõrstílust, 1961-ben pedig beindította a fõiskolán a vívómesterképzést, mint önálló szakágat.
Dr. Bay Béla vezetõ edzõje volt a Budapesti Lokomotív, a Budapesti Törekvés, illetve a BVSC vívószakosztályának is.
Mindemellett Bay szenvedélyes vadász is volt. Két évig, 1947-tõl 1949-ig a Magyar Vadászok Szövetségének alelnöki tisztét töltötte be.
Munkásságát 1992-ben Magyar Olimpiai Érdemrenddel, 1997-ben a NOB Olimpiai Érdemrend ezüst fokozatával, 1999-ben pedig Magyar Örökség Díjjal jutalmazták. Budapesten, 1999. július 26-án bekövetkezett halála után a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium Bay Béla-díjat alapított „azon edzõknek, sportszakembereknek, akik jelentõs nevelõ-oktató tevékenységükkel, s egész életmûvükkel a magyar sportot, a magyar sportolókat az egész világon elismert eredményeikhez segítették”.
Engedjék meg, hogy egy személyes adalékkal is szolgáljak: megadatott nekem, hogy ismerjem az utolsó szinérváraljai Papolczyt, aki mindig egy orosz gyártmányú fekete kerékpárral közlekedett a településen. Olyan egyenes tartással ülte meg a nagy becsben tartott és mindig tökéletesen tiszta, hosszú évek múltán is újnak tûnõ drótszamarat, hogy a szemlélõ szemében a bicikli szinte tüzes paripává, õ pedig délceg huszárrá változott. Dr. Bay Bélát sajnos csak fényképekrõl ismer(t)em, de azokról egy, a megtévesztésig Papolczyra hasonlító alak néz farkasszemet velem. Mintha csak az utolsó Papolczyt látnám... S még egy adalék: a korábban a www.corbiialbi.ro román nyelvû honlapon közzétett Bay-cikkel kapcsolatban az egyik csomaközi (Ciumeºti) véleménynyilvánító, név szerint Margit-Tamás Tibor azt írta, hogy személyesen is találkozott dr. Bay Bélával, amikor egyszer a vívó meglátogatta apját szülõfalujában. Így tudtam meg, hogy a vívóapostol fia, Bay Tibor a Magyar Televízió rendezõjeként vált híressé, amire a Szatmár megyei település lakói nagyon büszkék.
Bay-ház a jelenben
A jobb idõket is megélt Bay-ház jelenleg romos állapotban várja, hogy az utókor kezdjen vele valamit. S bizony, nem könnyû rendeltetést találni az önkormányzati tulajdonban levõ mûemléképületnek, de még nehezebb pénzt szerezni a felújítására. A rendeltetést illetõen még 2012-ben megegyezésre jutottak a városi tanács tagjai. Úgy döntöttek, idõsgondozóvá alakítják az épületet, hiszen a településen ezen a téren tapasztalható hiányosság. Így tehát, a korábbi liberális polgármester, Adoreanu Kraiger Zamfir mandátuma idején, 2012. augusztus 3-án megszületett a városi tanács 41-es számú, három cikkelyt tartalmazó határozata az idõsotthon létesítésérõl, melyben elfogadták az általános mûszaki, gazdasági és költségvetési mutatókat, és rendelkeztek a határozat megyevezetés, illetve illetékes hatóságok felé történõ közlésérõl is. Novemberben ismét napirendre került a ház ügye, kiírták a közbeszerzési pályázatot a felújítási terv elkészítésére. A nagybányai Popco Kft. nyerte meg a pályázatot, a terv elkészítésével pedig Dan Kisilevici építészt és Cristina Vãrzaru építõmérnököt bízták meg, Emil Pop mérnök irányítása mellett.
A decemberi helyhatósági választásokat követõen az új polgármester, Gabriela Tulbure ismét a városi tanács elé vitte a Bay-ház ügyét. Egészen pontosan az történt, hogy a 2012-ben meghozott tanácsi határozatot 2014. december 18-án aktualizálták. Gyakorlatilag a 93/2014-es határozattal kibõvítették a korábbi határozatot. Ily módon két új cikkely beiktatásával, illetve az egyik cikkely kibõvítésével a tanács elfogadta, hogy a felújítást követõ legkevesebb 10 évig nem változtatható meg az épület rendeltetése (vagyis az idõsgondozóként fog mûködni), addig biztosítani kell a fenntartáshoz szükséges anyagi hátteret, a finanszírozás 90%-át központi, a fennmaradó részt pedig önkormányzati pénzekbõl fedezik.
Közben az MM-II-m-A-04646-os kóddal illetett mûemléképület állapota tovább romlott. A szakhatóság A, vagyis fokozottan veszélyeztetett mûemléképület kategóriába sorolta az ingatlant, ami azt jelenti, hogy sürgõs munkálatokat igényel. Az önkormányzat úgy döntött, még idén elkezdi a felújítási munkálatokat, egyrészt azért, hogy az épületet megmentse a teljes pusztulástól, másrészt pedig azért, mert az idõsgondozóra is egyre égetõbb szükség van. Egyelõre már az is jelentõs elõrelépésnek számítana, ha az állagmegõrzõ munkálatokat elvégeznék.
Bízzunk mégis abban, hogy sikerül a felújításhoz szükséges pénzt elõteremteni, és a munkálatokat akadálymentesen lebonyolítani, hogy a Bay-ház ismét városkánk egyik ékkövévé váljék. Ha megújul a kúria, talán emléktábla is kerül a falára, hogy hirdesse: az utókor nem feledi a nagy elõdöket.
Tamási Attila
* A cikk a Retro-sport címû egyetemi lap számára készült.
(Bányavidéki Új Szó)
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Gyors és megbízható hitel ajánlat Gyorsan és hatékonyan szeretné megoldani pénzügyi helyzetét, vagy minden kötelezettségét (...)
Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Súlyos kölcsönök magánszemélyek között Helló Egy nemzetközi pénzügyi intézmény (...)
adj fel hirdetést
VÉLEMÉNYEK, cikk kommentek